A MAGYAR TUDOMÁNY ÜNNEPE — Az MTA egy hónapig tartó eseménysorozata
6 perc olvasás1825. november 3-án ajánlotta fel Széchenyi István birtokainak egyévi jövedelmét a magyar tudós társaság létrehozására. A Magyar Tudományos Akadémia megalapítását lehetővé tévő nemes gesztus emlékére november 3-át 2003 óta törvényben nyilvánították a Magyar Tudomány Ünnepének – ismertette az ünnepi összejövetel közönségével Lovász László, az MTA elnöke. Széchenyit idézte: „Tiszteld a múltat, hogy érthesd a jövőt!" A múlt tisztelete fontos a jelen megértéséhez és a jövő formálásához. A kutatók felelőssége, hogy nem elég csak a tudományos kérdések megválaszolása, szükség van a tudományos látásmód továbbadására, a felfedezés örömének megismertetésére is.
1825. november 3-án ajánlotta fel Széchenyi István birtokainak egyévi jövedelmét a magyar tudós társaság létrehozására. A Magyar Tudományos Akadémia megalapítását lehetővé tévő nemes gesztus emlékére november 3-át 2003 óta törvényben nyilvánították a Magyar Tudomány Ünnepének – ismertette az ünnepi összejövetel közönségével Lovász László, az MTA elnöke. Széchenyit idézte: „Tiszteld a múltat, hogy érthesd a jövőt!" A múlt tisztelete fontos a jelen megértéséhez és a jövő formálásához. A kutatók felelőssége, hogy nem elég csak a tudományos kérdések megválaszolása, szükség van a tudományos látásmód továbbadására, a felfedezés örömének megismertetésére is.
Az idei rendezvénysorozat mottója: a Messze látó tudomány. Elsősorban a jövőnket alakító technológiák és tudományos felfedezések számára kínálnak bemutatkozási lehetőséget. E szempontból vizsgálják a társadalom- és természettudományok művelőinek legújabb eredményeit, mert a felfedezés szépség. Az MTA az egyetemekkel közösen több mint kétszáz változatos programot kínál országszerte, amelyeken díjazzák a legtehetségesebb fiatal kutatókat, bemutatják a tudomány megrendelőit, hogy résztvevőit közelebb hozzák a társadalomhoz. A rendezők szeretnék vonzóvá tenni a kutatói életpályát. A társadalom haszna pedig, hogy felismeri az egyes ágazatokban felbukkanó babonákat és a praktikákat. A programokról részletes tájékoztatást a www.mta.hu/tudomanyunnep oldalon kaphatunk.
A nyitóünnepségen tudományos díjakat adtak át. Az MTA elnöksége által alapított Eötvös József-koszorút, a Szily Kálmán-díjat, a Wigner Jenő-díjat, a negyven év alatti kutatóknak a Bruckner Győző-díjat, a Pungor Ernő-díjat, a Mikó Imre-díjat és az Akadémiai Szabadalmi Nívódíjat. A kitüntetettekről az mta.hu oldalon olvashatunk.
A nyitóünnepséget követően Lovász László elnök és Radnainé dr. Fogarasi Katalin, a Nemzeti Örökség Intézetének elnöke felavatta az MTA Székházának történelmi emlékhellyé nyilvánítását jelző sztélét.
A nyitóelőadást Csépe Valéria pszichológus akadémikus tartotta A hangok hatalma – a kognitív fejlődés és az újrahangolt agy címmel. A hallgatóság a vetített képes, zenei hangokkal fűszerezett előadásából érzékelhette, hol tart a tudomány az agy, a tudás, a képességek és a készségek fejlődésének és kölcsönhatásainak feltárásában. A nyelv kialakulását a hangok segítik elő a csecsemőkortól a tanulási folyamat végéig. A tudás összetett feldolgozó folyamat eredménye. „Agyunk egyszerre dolgozza fel a beszéd és a zene esetében a lokális azonosságokat és eltéréseket, majd kivonja belőle a globális szabályokat, amelyeknek mentális és agykérgi képviselete több más funkcióval együtt lehetővé teszi a beszédértést és a zene élvezetét". Az utóbbi években megállapították, hogy a beszéd és a zene feldolgozása egymást jelentősen átfedő agyi területek működéséhez kötött. Bizonyított, hogy a zene az agynak jóval kiterjedtebb hálózatán működik, mint a beszéd. Továbbá a zenei tréning jelentősen átalakítja az agy számos területének működését és kapcsolatát. A kutatási eredmények szerint a zene hat a beszédhangok feldolgozásának fejlődésére és az olvasástanulásra, bár hogy mi e kölcsönhatás biológiai háttere, egyelőre megválaszolatlan kérdés.
„Azt semmiképpen sem szabad figyelmen kívül hagynunk, hogy a zene rendkívüli hatással lehet az érzelmekre s az agynak azokra a kérgi és kéreg alatti struktúráira, amelyek az emlékezésben is jelentős szerepet töltenek be" – idézzük Csépe Valériát. „A zene gyermekkorban olyan 'agyfényesítő' eszköz, amely mai tudásunk szerint a megismerő funkcióknak olyan magasabb szintjeire is hat, amelyekről eddig csak sejtésünk volt. Ma az idegtudomány modern eszközeivel mind többet és többet tudhatunk meg ezekről az összefüggésekről."
„Ma a zenének nem csupán ez a hatása érdekel bennünket, hanem az is, hogy milyen mechanizmusokra épül az agy fejlődésének és a kultúraközvetítő emberi környezetnek a kölcsönhatása. Keressük azokat a bizonyítékokat, amelyekre a gyakorló pedagógusok támaszkodhatnak a jövő rendszerszemléletű tanítási és nevelési módszereinek kialakításakor. Előbb-utóbb az ének és a zenei tréning, a hangszeres zene szerepét annak ismeretében is újra kell értékelnünk, hogy ezek miként hatnak a gyermeki agy fejlődésére… A továbblépést a kognitív fejlődéssel foglalkozó kutatók számára azok a korszerű idegtudományi mérésekhez szükséges műszerek jelentik, amelyek segítségével választ tudnak majd adni a releváns, jövőnek szóló kérdésekre."
Az akadémiai kutatók immár az eszközök terén is versenyképesek a nemzetközi tudományos térben. Az MTA Természettudományi Kutatóközpontban az eddig rendelkezésre álló, korszerű műszerek köre a közeljövőben új funkcionális mágneses rezonanciás képalkotó berendezéssel (fMRI) bővül, amivel a 2004-ben alakult Agyi Képalkotó Központ idegtudományi felfedező kutatásai felzárkózhatnak a nemzetközi élvonalhoz.
Csépe Valéria érdekes kutatási beszámolója után levetített egy kisfilmet Kodály Zoltán 1956-os televíziós interjújából. Kodály szerint kevés az iskolákban meglévő heti egy énekóra, inkább heti hatra volna szükség. Azokban az iskolákban, ahol a Kodály-módszert bevezették, ott a gyerekek minden tárgyból, de főleg matematikából jobb eredményeket értek el, mint a párhuzamos évfolyamokban. Csépe Valéria végül levonta a következtetést az eddigiekből, hogy a zenetanulás szerkezetében is átalakítja az agyat, mert a zene nagyobb agyi területeket érint, mint a beszéd. A gyerek első öt-hat életévében már kifejlődik a hangok feldolgozásának képessége. Említette még a szellemes, ún. OPERA-modellt, azaz a kognitív fejlődésre ható (overlap, precision, emotion, repetition, attention) együttest.
DOBI ILDIKÓ