Légy ott évente CsaládFő Mentő Program avagy női összefogás a férfi egészségért!
6 perc olvasásA prosztata rákNovember a prosztatarák hónapja, a Magyar Rákellenes Liga szeretné a média, segítő közreműködésével felhívni minden érintett figyelmét a szűrővizsgálatok fontosságára, ugyanis az onkológiai megbetegedések esetén a korai felismerés életmentő!
A prosztata rákNovember a prosztatarák hónapja, a Magyar Rákellenes Liga szeretné a média, segítő közreműködésével felhívni minden érintett figyelmét a szűrővizsgálatok fontosságára, ugyanis az onkológiai megbetegedések esetén a korai felismerés életmentő!
Tudta, hogy a prosztatarák elsősorban ugyan az idősebb férfiak betegsége, de 40 éves életkor után bárkinél, bármikor kialakulhat és kialakulásának veszélye az életkor előrehaladtával egyre inkább növekszik!
A sajtótájékoztatón mutatkozik be a Magyar Rákellenes Liga „CsaládFő Mentő Programja, amely elsősorban a nőket célozza meg, mint a családi mikro-társadalmak egészségtudatos mozgatórugóit!
Kedves hölgyek, lányok, asszonyok! Fogják kézen a férfiakat és kérjenek nekik időpontot az urológiai szakrendelésen, de kísérjék is el őket! S ha már a szakrendelőben vannak, kérjenek egy időpontot önmaguknak is az évi kötelező szűrővizsgálatra!
A rák esélyegyenlőségre törekszik így nem válogat sem nem, sem életkor között, bárkit – bármikor megtámadhat!
Amit tehetünk ellene: törekedjünk az egészségtudatos életre és rendszeresen, de legalább évente egyszer menjünk el onkológiai szűrővizsgálatokra is.
A Légy ott évente – CsaládFő Mentő Program első állomásaként a főváros két nagy bevásárló központjában Budán és Pesten ( Budán a Mammutban és Pesten a Westendben) vasárnap ( 2014. november 30-án) Prosztata Információs Pontok várják az érdeklődőket.
A Magyar Rákellenes Liga 2014-ben létrehozta a www.meggyogyultunk.hu oldalt, amelyen a rákkal sikeresen megküzdők történeteit olvashassák mindazok, akiknek most kell a segítség a rákkal való küzdelemben.
A prosztatarák korai, idejében történő felismerése a legfontosabb cél. Ennek érdekében ajánlatos, hogy a 40 év fölötti férfiak évente látogassák meg az urológiai szakrendelést, ahová külön háziorvosi beutaló sem szükséges.
A prosztatarák elleni küzdelem egyet jelent az egészségtudatosság erősödésével.
Ennek jegyében indult el a kék szalag mozgalom, amely a prosztatarák kockázataira, a rákszűrés fontosságára hívja fel a figyelmet.
A prosztatarák nemcsak a prosztatarákos betegek ügye, ennél jóval szélesebb kört, a családokat, a barátokat, a munkahelyeket is érinti. A rák és így a prosztatarák is egy társadalmi, népegészségügyi probléma. A Magyar Rákellenes Liga küzd az európai szintű betegellátásért, azért, hogy a már igazoltan bevált terápiás megoldásokhoz a prosztatarák utolsó stádiumával küzdő magyar betegek is hozzáférhessenek.
Első lépés a korai felismerés, így arra kérünk minden kedvest, feleséget, édesapját szerető lányt, hogy hívja fel a családfő – a FÉRFI – figyelemét a prosztatarák kockázataira, a rákszűrés fontosságára. Fogja kézen és kísérje el!
Nem csak a családok -így a nők – feladataszűkebb környezetünkben, dea társadalmi mozgalmaknak, betegszervezeteknek, és az egészségügynek is.
A cél közös: jó irányba fordítani a statisztikákat, azaz a prosztatarákot is a gyógyítható betegségek közé sorolni a betegek többsége számára.
A férfiak húgy-ivarrendszeri problémái között vezető helyet foglalnak el a prosztata (dülmirigy) betegségei. A leggyakrabban előforduló betegségek: prosztatagyulladás, a prosztata jóindulatú megnagyobbodása és a rák (rosszindulatú daganat).
A prosztatarák elsősorban az idősebb férfiak betegsége, de 40 éves életkor után bárkinél, bármikor kialakulhat és kialakulásának veszélye az életkor előrehaladtával egyre inkább növekszik.
50 éves korban a férfiak 50 százalékánál, 80 éves korban már a 90 százalékánál fennáll valamely prosztataprobléma (például a jóindulatú megnagyobbodás).
A prosztatarák kialakulásakor a daganatot kóros növekedésű sejtek állománya alkotja, melyek szabálytalanul osztódnak. Ezen kóros sejtburjánzások a korai időszakban még a prosztatán belül maradnak, súlyosabb esetben azonban ráterjedhetnek a környező (prosztatán kívüli) szövetekre is (metasztatizálódott-áttétet képező prosztatarák), károsítva a szövetek és a nyirokszervek működését. Ha ez a daganat tovább terjedve eléri a nyirokcsomókat, akkor már bármely egyéb szervhez, szervrendszerhez (pl. a húgyhólyagba, végbélbe), vagy a csontokba is átterjedhet.
Magyarországon a prosztatarák a férfiak körében a harmadik leggyakoribb daganatos halálok.
Évente mintegy négyezer friss prosztatarákos esetet diagnosztizálnak, és 1400-1600-an veszítik életüket a betegség miatt, pedig az időben felfedezett prosztatarák gyógyítható. Az idejében történő felismerést szolgálják a szűrővizsgálatok, melyek fontosságát a statisztikák is alátámasztják: Míg Nyugat-Európában és az Egyesült Államokban a frissen diagnosztizált prosztata rákos esetek 80%-a műthető, azaz még nem terjedt a prosztata határain túl, addig Magyarországon az arány fordított: a betegek 70-80%-a már áttétekkel kerül orvoshoz. Ekkor a sebészi beavatkozás, amely a korai esetek 90%-ában tíz éven túli túlélést biztosít, már nem kerül szóba.
A kezdeti állapot többnyire tünetmentes, de a panaszok megjelenése esetén a tünetek ugyanazok mind a jóindulatú, mind a rosszindulatú megbetegedések esetében.
Tünetek:
– gyakorivizelés, különösenéjjel
– nehezenindulóvizelés
– a vizelet-visszatartásnehézsége
– gyenge, vagyvizelésközbenidőnkéntmegszakadóvizeletsugár
– fájdalmas, égetőérzésvizelésközben
– vérmegjelenése a vizeletbenvagyazondóban
A már igen előrehaladott, áttétekkel járó esetekben deréktáji fájdalom, a csípőben vagy a comb felső részében jelentkező merevség és fájdalom mutatkozik.
A diagnózis felállításához számos vizsgálatot el kell végezni, amennyiben a fizikális vizsgálat a prosztatarák gyanúját állapította meg. Ezek között egy egyszerű laboratóriumi vizsgálat, a PSA-szint mérése is segít a szűrésben, mely az előbbi vizsgálattal együtt nagymértékben hozzájárul a betegség korai felismeréséhez és az időben elkezdett kezeléshez.
A prosztatarák gyanúja esetén a pontos és végleges diagnózishoz (kiterjedés, méret, szövettani típus) további vizsgálatokra van szükség, amely a diagnózis felállításán túl azt a célt is szolgája, hogy a beteg az állapotának megfelelő, legeredményesebb kezelést kaphassa.
A kezelések tárháza megfigyelés- és várakozás módszerétől és műtéten keresztül a hormonkezelésig, a kemoterápiás és sugárkezelésig többféle, esetenként egymással párhuzamosan végzett beavatkozás is lehet. A betegség korai stádiumaiban hormonkészítmények segítenek, de előrehaladottabb stádiumokban, amikor a rák metasztatizál (áttetet ad más szervekbe) és a hormonkészítményekre már nem reagál, kemoterápiás gyógyszerek adása válik szükségessé a túlélés növelésére és az áttétel adta fájdalom csökkentésére. Ez urológus, onkológus és onkoradiológus szakorvos együttes csapatmunkáját jelenti.