100 éve ismertette Albert Einstein az általános relativitáselméletet
3 perc olvasás Száz évvel ezelőtt, a Porosz Tudományos Akadémia 1915. november 25-i ülésén ismertette Albert Einstein új, relativisztikus gravitációs téregyenleteit, és ezzel megszületett az általános relativitáselmélet. Azóta bebizonyosodott, hogy ez az elmélet nemcsak a fizikában alapvető jelentőségű, hanem fontos asztrofizikai, műszaki és hétköznapi alkalmazásai is vannak. A centenáriumi évforduló alkalmából a Magyar Posta bélyeget bocsát forgalomba. A bélyegképen Albert Einstein Nobel-díjas fizikus portréja mellett az általános relativitáselmélet matematikai képlete látható. A kivitelezés Benedek Imre grafikusművész tervei alapján az ANY Biztonsági Nyomdában történt. Az újdonság szeptember 7-től vásárolható meg a készlet függvényében az elsőnapi postákon valamint a Filapostán, de megrendelhető a Magyar Posta internetes áruházából is.
Száz évvel ezelőtt, a Porosz Tudományos Akadémia 1915. november 25-i ülésén ismertette Albert Einstein új, relativisztikus gravitációs téregyenleteit, és ezzel megszületett az általános relativitáselmélet. Azóta bebizonyosodott, hogy ez az elmélet nemcsak a fizikában alapvető jelentőségű, hanem fontos asztrofizikai, műszaki és hétköznapi alkalmazásai is vannak. A centenáriumi évforduló alkalmából a Magyar Posta bélyeget bocsát forgalomba. A bélyegképen Albert Einstein Nobel-díjas fizikus portréja mellett az általános relativitáselmélet matematikai képlete látható. A kivitelezés Benedek Imre grafikusművész tervei alapján az ANY Biztonsági Nyomdában történt. Az újdonság szeptember 7-től vásárolható meg a készlet függvényében az elsőnapi postákon valamint a Filapostán, de megrendelhető a Magyar Posta internetes áruházából is.
Az általános relativitáselmélet a gravitáció Albert Einstein által 1916-ban közzétett elmélete. Alapja az ekvivalencia elv, mely a gravitációt és a gyorsulást ugyanannak a dolognak két látásmódjaként írja le. Elméletét arra alapozta, hogy egyetlen kísérlet sem tud különbséget tenni lokálisan a homogén gravitációs tér és az egyenletes gyorsulás között. Az ekvivalencia elv jelentése fokozatosan bővült Einstein további írásaiban, később magába foglalta azt az elképzelést, hogy semmilyen fizikai mérés nem képes arra, hogy egy nem gyorsuló vonatkoztatási rendszer mozgásállapotát megállapítsa. Ennek az a következménye, hogy lehetetlen megmérni, tehát gyakorlatilag szükségtelen tárgyalni, az alapvető fizikai állandók, mint az elemi részecskék nyugalmi tömegének vagy elektromos töltésének változásait különböző relatív mozgások esetén. Minden mért változás ezekben az állandókban vagy kísérleti hiba, vagy a relativitási elv hibás vagy hiányos voltának kimutatása.
Albert Einstein (Ulm, Württemberg, Németország, 1879. március 14. – Princeton, New Jersey, USA, 1955. április 18.) elméleti fizikus; tudományos és laikus körökben egyaránt a legnagyobb 20. századi tudósnak tartják. Ő fejlesztette ki a relativitáselméletet és nagymértékben hozzájárult a kvantummechanika, a statisztikus mechanika és a kozmológia fejlődéséhez. 1921-ben fizikai Nobel-díjjal jutalmazták.
(Forrás: wikipedia.org; matud.iif.hu – Szabados B. László: Száz éves az általános relativitáselmélet c. írása)
Megjelenés: 2015. szeptember 7.
Névérték: 285 Ft (A 285 Ft-os bélyeg megjelenéskor Európai országokba szóló nem elsőbbségi levelezőlap és szabványlevélnek megfelelő címletként használható.)
Nyomdai eljárás: ofszet
Példányszám: 200.000 db
Perforálási méret: 45 x 27,03 mm (50 bélyeg/ív)
Gyártó: ANY Biztonsági Nyomda
Fotó: Cultiris/Science Photo Library
Tervező: Benedek Imre