3 az 1-ben sokadik alkalommal
7 perc olvasás
Mai ajánlatomban Budapest kulturális életét színesítő Kobuci klub megnyitása, a Horvát szellemi kulturális örökség kiállítása a Néprajzi Múzeumban és a közelgő téliesebb estéinket hangulatossá varázsoló Márton János prémium pálinkái szerepelnek. A megtekintési sorrendet döntsék el Önök.
Mai ajánlatomban Budapest kulturális életét színesítő Kobuci klub megnyitása, a Horvát szellemi kulturális örökség kiállítása a Néprajzi Múzeumban és a közelgő téliesebb estéinket hangulatossá varázsoló Márton János prémium pálinkái szerepelnek. A megtekintési sorrendet döntsék el Önök.
November 3-án megnyílt a KOBUCI klub.
Habár télire átmenetileg bezárt Budapest egyik legkedveltebb szabadtéri szórakozóhelye, a KOBUCI kert, a szervezők az őszi-téli időszakban is gondoskodnak a folkkocsmákról, a koncertekről – a jókedvről. November első hetében, belvárosi helyszínen újranyitott a KOBUCI; a már megszokott színvonalú kínálattal és kiszolgálással, élőzenei koncertekkel elindul a főváros egy új színfoltja: a KOBUCI klub.
A kapolcsi Művészetek Völgyéből indult minden, 2005-ben. Itt mutatkozott be először a KOBUCI kert, ahol kolbászos bucival és málnafröccsel frissülhettek az elcsigázott fesztiválozók. A mindennapos folkkocsmák utánozhatatlan hangulata és gyors sikere egy-két éven belül a kapolcsi rendezvény hivatalos, egyik legnépszerűbb színpadává érlelte a KOBUCIt. 2009 nyarától – kinőve a fesztiválok kereteit – a KOBUCI kert Budapesten, Óbudán is megnyitotta kapuit a teljes nyári szezonra a magyar zenét, a magyar zenei hagyományokat kedvelő közönség előtt.
2011 nyarán a KOBUCI kertben immár harmadik alkalommal mulathattak a vendégek, de mint ahogyan az a kerthelyiségekkel lenni szokott, október elején a kert ismét téli álomba szenderült. Az egyre nagyobb népszerűségnek örvendő szórakozóhely szervezői idén azonban úgy döntöttek, hogy az őszi-téli időszakban sem hagyják pihenni a zenészeket és a (törzs)vendégeket, és a Dohány utca 7. szám alatt megnyitják a KOBUCI klubot.
Budapest kulturális és éjszakai életének egy új színfoltjaként a november 3-án nyílt KOBUCI klub – a már megkezdett úton továbbhaladva – immár egy hangulatos belvárosi pincehelyiség adta keretek között szolgáltat igényes élőzenei programokat, szervez folkkocsmákat. A november 3-i nyitóbuli vendége a Besh o droM volt, a szezonban továbbá a KOBUCI kertben már megismert tehetséges zenészek és zenekarok szórakoztatják a közönséget. A KOBUCI klub nemcsak zenei, illetve kulturális programjait tekintve, de étel- és italkínálatában egyaránt továbbviszi a KOBUCI kertben már jól megismert értékeket, egyediséget. A magyar népzene, a világzene, a jazz és blues kedvelői tehát az új klubhelyiségben is a megszokott zenei színvonal mellett kortyolhatják kedvenc gin-bodzájukat, mixcsűrüket, vagy éppen falatozhatnak a pompás kobuciból.
Néhány fontos ismérv A KOBUCI-ról:
A kobuci nem más, mint kolbászos buci: pirított buci tészta, amelyen fokhagymás fűszeres tejföllel ágyazunk meg a pirított házi kolbásznak, majd mindezt paradicsomkarikákkal és uborkakockákkal megszórjuk. A KOBUCI kert első ízben 2005 nyarán, a Kapolcsi Művészetek Völgye Fesztivál keretein belül nyitotta meg kapuit. A folyamatos pozitív visszajelzések hatására 2008 nyarán már negyedszer, mint a Kapolcsi Művészetek Völgye Fesztivál egyik hivatalos helyszíne működhetett. A KOBUCI kert 2009 nyara óta Óbudán, a Zichy-kastély belső udvarán működik a nyári szezonokban. A 2011-es év újdonságaként – hiszen a hideg ellenére sem állhat meg az (éjszakai) élet – a KOBUCI kertben megszokott programok „klub-kivitelben" a Dohány u. 7. szám alatti KOBUCI klubban folytatódnak.
A korábbi szezonok galériái, blogbeszámolói, valamint a téli szezon folyamatosan frissülő programkínálata egyaránt megtalálható a KOBUCI honlapján: www.kobuci.hu
2011. november 7-én hétfőn ünnepélyes kiállítás megnyitó a Néprajzi Múzeumban: a Horvát szellemi kulturális örökség az UNESCO-listákon.
A kiállítást a Magyarország és Horvátország közötti kulturális, oktatási és tudományos együttműködési megállapodás megkötése alkalmából a Horvát Köztársaság Kulturális Minisztériuma a budapesti Horvát Nagykövetséggel együttműködve valósította meg.
Élő hagyomány, tudás, szakértelem, kreativitás, szépség, változatosság, folytonosság, nemzedékről nemzedékre történő átörökítés, önérzet, büszkeség, identitástudat, tisztelet, a szellemi és a tárgyi kultúra megbonthatatlan együvé tartozása és kölcsönhatása, megértés, közösségi jelleg, párbeszéd, kommunikáció az emberekkel, a természettel és a világmindenséggel, de talán mindenek felett szeretet: hiszen szeretet, elhivatottság és lelkesedés nélkül mindaz az üzenet és jelentés, amelyet a szellemi kulturális örökség, mint felettébb összetett jelenség, mélyen magában hordoz, egymagában igencsak egysíkú és kevésbé átfogó lenne.
A szellemi kulturális örökség felismerése és felmutatása kedvező hatással van családok, közösségek, kultúrák és nemzetek életére egy adott térségben. Feltárva és hangsúlyozva saját közösségünk alkotókészségét, jobban megértjük mások kreativitását is, hiszen éppen ez a gazdagság és sokszínűség a kultúrák közötti tisztelet és párbeszéd előfeltétele. Szellemi örökségünknek ez a nemzetközileg elismert reprezentatív jegyzéke bizonyítja, hogy Horvátország egy alkotó emberek által lakott, kulturális és természeti értékekben gazdag kis ország. A Kulturális Minisztérium támogatásával egybegyűjtött igen változatos kulturális örökség egyúttal jelképezi egy közösség vagy csoport azon törekvését, hogy az ősi, de még ma is frissen élő hagyomány ápolásával nyilvánosan is megerősítse saját kulturális és nemzeti identitását.
Az egyes elemek területenkénti változatos megjelenési formája arról tanúskodik, hogy a kisebb vagy nagyobb, falusi vagy városi modern közösség életét mélyen átszövik a hagyományok. A globális egységesülés korában éppen a tradíció eme gyöngyszemei hangsúlyozzák az örökség tiszteletének fontosságát és nélkülözhetetlenségét, amelyet egykor a szüleinktől kaptunk és továbbadjuk a gyermekeinknek. Minden sajátosságunk és egyediségünk az egyén és a közösség teremtő és alkotó erejének elismerése. Az UNESCO támogatásával és ezzel a kiállítással szellemi örökségünk gazdag kincsesládája fokozatosan feltárul – bepillantást nyújt majd a világnak és hozzáférhetővé válik más kultúrák számára is, akikkel együtt igyekszünk gyermekeink számára gazdagabb és tartalmasabb jövőt biztosítani.
November 7-én megnyitó beszédet mond Jasen Mesić kulturális miniszter és Szőcs Géza államtitkár, Őexc. Ivan Bandić, a Horvát Köztáraság budapesti nagykövete és Dr. Fejős Zoltán, a Néprajzi Múzeum főigazgatója társaságában.
Horvát szellemi kulturális örökség az UNESCO-listákon.
Néprajzi Múzeum, 1055 Budapest, Kossuth Lajos tér 12.
2011. november 8. – 2011. november 27.
A legjobb prémium pálinkák limitált számban.
Gurulós málna, magyar kajszibarack, cserszegi fűszeres szőlő, sárgamuskotály törköly – négy íz Márton János legjobb pálinkáiból, amelyeknek 2011-ben 1-1 főzőüstnyi legkiemelkedőbb tétele egy új kategóriát alkotott. Új, limitált darabszámú pálinkacsaláddal rukkolt elő a Márton és lányai pálinkamanufaktúra. A Reserve válogatás azoknak az évjáratoknak és ízeknek 1-1 főzőüstnyi pálinkaszekciója, amelyeket Márton János főzőmester az összes főzet közül az adott évben a legkiemelkedőbbnek talált. A Reserve tételek elkülönítésével egy olyan prémium kategória született, amely eddig a fogyasztók számára nem voltak elérhető.
A 2011-es évben 4 ízből kerültek ki a legjobbak: gurulós málna, magyar kajszibarack, cserszegi fűszeres szőlő és sárgamuskotály törköly.
Lantai József