SZEZONÁLIS VÉRSZÍVÁS
4 perc olvasás
A négylábú kedvencekre számtalan, különféle élősködő által terjesztett kór leselkedik. Ezek közül a leggyakoriabbakat a kullancsok terjesztik. Sokan nem tudják, hogy ősszel ugyan úgy szezonja van a kullancsoknak, mint tavasszal, ezért elhanyagolják a védekezést.
A négylábú kedvencekre számtalan, különféle élősködő által terjesztett kór leselkedik. Ezek közül a leggyakoriabbakat a kullancsok terjesztik. Sokan nem tudják, hogy ősszel ugyan úgy szezonja van a kullancsoknak, mint tavasszal, ezért elhanyagolják a védekezést.
Kutyánk szabadban történő sétáltatása a kutyatartás fontos és hasznos mozzanata. A friss levegőn eltöltött idő aktív kikapcsolódást jelent mindenkinek, azonban egyben a négylábú társra leselkedő veszélyeket is hordoz magában. A szabadban számtalan élősködő – kullancsok, bolhák, szúnyogok, tetvek – várja az alkalmat, hogy kedvencükre telepedhessen, és különféle betegségeket adhasson át neki.
A kullancsok „szezonját" hagyományosan tavaszra teszik az állattartók, pedig ősszel a levegő magas páratartama kedvez a kullancsok elszaporodásának még hűvösebb idő ellenére is. (Csak tartós fagy esetén nem kell számolnunk az általuk jelentett veszéllyel).
E tényt, azaz az „őszi kullancsszezont" jól érezhetően kevesebben tartják számon, mivel ősszel és kora tavasszal sokkal több, olykor végzetes kimenetelű babéziás esetet (kullancsok terjesztette betegség) látnak el az állatorvosi rendelőkben, mivel a gazdák ilyenkor nem védik az állatokat.
Ma már bizonyított, hogy az éghajlatváltozás – beleértve a melegebb teleket, forróbb, csapadékosabb nyarakat – hatással van a kullancsok aktivitására és elterjedésére1. Az is valószínű, hogy a klímaváltozás következtében már olyan területeken is számolni kell a fertőzött kullancspopulációk megjelenésével, amelyek korábban fertőzéstől mentesek voltak.
A babéziózis (fertőző vérfestékvizelésnek is nevezik) olyan megbetegedés, amelyet a Babesia canis nevű egysejtű élősködő okoz, amely a Dermacentor reticulatus nevű kullancsfaj közvetítésével kutyáról kutyára terjed. A kialakult betegség végzetes is lehet, tehát a legegyszerűbb mód itt is a megelőzés: a (fertőzött) kullancs távoltartása.
Ezzel sokan törődnek is, azonban a már említett állatorvosi megfigyelések mellett más adatokból is tudjuk, hogy az őszi kullancsszezonban sokszor még az is elhanyagolja a védekezést, aki tavasszal ügyel erre.
Egyébként ha már a védekezésről beszélünk érdemes egyben a bolhákra is gondolni mivel a bolhafertőzöttség rendkívül kellemetlen a kutyák számára. Az élősködő jelenléte már önmagában kellemetlenséget jelent, idegesíti és zavarja az állatot, ami viselkedésbeli problémát okoznak.
A megfelelő védelem kialakítására többféle lehetőség is adódik, a kutya babéziózisa ellen létezik már egy széleskörű hatással rendelkező oltóanyag, használhatunk akár minden kórokozó ellen (kullancs, bolha, tetű, lepkeszúnyogok) hatásos cseppeket (spot on), vagy tehetünk a kutyára szúnyogok és kullancsok elleni gyógyszeres nyakörvet.
Felmérésekből tudjuk például, hogy ez utóbbi kb. fél évig hatásos eszközből tipikusan évente csak egyet vásárol egy kutyatulajdonos, így az őszi kullancsszezonra pont védtelenné válik a négylábú.
A kullancsok megtalálhatók mind a városi (parkokban és kertekben), mind pedig a vidéki területeken (erdőkben, bozótosokban és mezőkön). Ne adjunk esélyt a vérszívóknak, védjük kutyánk egészségét az őszi kullancs szezonban is.
Mi a babéziózis?
A babéziózis (fertőző vérfestékvizelésnek is nevezik) olyan megbetegedés, amelyet a Babesia canis nevű egysejtű élősködő okoz, amely a Dermacentor reticulatus nevű kullancsfaj közvetítésével kutyáról kutyára terjed. Ha a kutya a kullanccsal érintkezésbe kerül, az ráereszkedik a kutyára, majd egy megfelelő helyen szúró – szervével belefúrja magát az áldozat bőrébe, hogy vérével táplálkozzon. Amennyiben a kullancs babesia canis-sal fertőzött, úgy az élősködő a kullancs nyálával a kutya szervezetébe jut. A Babesia canis a kutya vörösvértestjeiben szaporodik és azokat végül elpusztítja. A kutya babéziózis súlyos betegség, amely a kutya elpusztulásához vezethet.
dr. Varga József, állatorvos (Elveszett Állatok Alapítvány)