Továbbra is Lendületben: A Pannon Egyetem Mérnöki Karán folytatja kutatásait az amerikai vegyészprofesszor
9 perc olvasás
Szilágyi Róbert Károly (43) vegyészA Magyar Tudományos Akadémia kiválósági programjának támogatásával alapíthat kutatólaboratóriumot a Pannon Egyetem Mérnöki Karán Szilágyi Róbert Károly, a legkiválóbb fiatal kutatók egyike. A Lendület-pályázat keretében az Egyesült Államokból Veszprémbe hazatérő vegyészprofesszor kutatásaival új anyagok felfedezéséhez kíván hozzájárulni, amelyek kulcsfontosságú elemeivé válhatnak a jövő technológiáinak és a szintetikus kémiai átalakításoknak.
Szilágyi Róbert Károly (43) vegyészA Magyar Tudományos Akadémia kiválósági programjának támogatásával alapíthat kutatólaboratóriumot a Pannon Egyetem Mérnöki Karán Szilágyi Róbert Károly, a legkiválóbb fiatal kutatók egyike. A Lendület-pályázat keretében az Egyesült Államokból Veszprémbe hazatérő vegyészprofesszor kutatásaival új anyagok felfedezéséhez kíván hozzájárulni, amelyek kulcsfontosságú elemeivé válhatnak a jövő technológiáinak és a szintetikus kémiai átalakításoknak.
Egyedülálló nemzetközi szintű kutatások a Pannon Egyetem Mérnöki Karán
Szilágyi Róbert Károly (43) vegyész a lágy és kemény anyagok molekuláris szerkezeti kémiájával foglalkozik. A Montanai Állami Egyetemről hazatérő tudós a Pannon Egyetemen létrehozandó lendületes kutatócsoportjával olyan új anyagok felfedezéséhez kíván hozzájárulni, amelyek kulcsfontosságú elemeivé válhatnak a jövő technológiáinak és a szintetikus kémiai átalakításoknak. Kutatási programjában szerkezetileg kontrollált anyagok tervezése és jellemzése szerepel. "Kutatási terveinket újszerű megközelítésben kívánjuk megvalósítani, spektroszkópiai technikákra, elsősorban röntgenabszorpciós spektroszkópiai mérésekre és az elméleti kémia teljes eszköztárára támaszkodva. A gyakorlati és az elméleti módszerek ötvözése lehetőséget ad rá, hogy megfejtsük az összetett biológiai, szervetlen/fémorganikus kémiai, anyagtudományi folyamatok molekuláris titkait" – vázolta terveit Szilágyi Róbert Károly.
A 2013-2016 közötti időszakra a Kutató Kar minősítésben részesített Mérnöki Kart az akadémiai és gazdasági élet szereplőivel való együttműködés és nyitottság jellemzi. Tudományos profilját olyan alap- és alkalmazott kutatások egymáshoz kapcsolódó rendszere jellemzi, mely teljes innovációs láncok kialakítását teszi lehetővé. Oktatói és kutatói arra törekednek, hogy a korábbinál fejlettebb technikai színvonalú, gazdaságosabb, új elveken alapuló eljárások és lehetőleg többféle célra alkalmazható technológiák jöhessenek létre a kémiai és az egyéb kapcsolódó tudományterületeken elért eredmények kombinációjával.
A kar kutatási portfólióját tovább erősíti, hogy a Levegőkémiai és Limoökológiai Kutatócsoportok mellett egy harmadik, a Molekuláris Szerkezeti Kémai Kutatócsoport alakulhat meg. A csoport vezetője Szilágyi Róbert professzor, aki a Szent-Györgyi Albert hazahívó pályázat ösztöndíj támogatásával a Montana State University intézményből tért vissza Veszprémbe. A Magyar Tudományos Akadémia támogatásával létrejött új kutatócsoport fő kutatási témája a szerkezetileg kontrolált anyagok előállítása. Ezen anyagok tervezéséhez olyan szakértőkre van szükség, akik képzettetek makroszkópikus, mikroszkópiukus, és molekuláris folyamatok együttes értelmezésében. A kutatás ezen a képzéshez kíván csatlakozni bioszervetlen, fémorganikus és szervetlen kémiai, felületkémiai és nanoszerkezeti területeken. A kutatócsoport az USA-ban megkezdett tevékenységét folytatja japán, kanadai, és USA-beli együttműködési partnerekkel, melynek során lehetőséget kínál a magyar hallgatóknak és doktoraduszoknak, valamit a külföldi diákoknak, hogy elsajátíthassák a nemzetközi kutatói munkához szükséges nyelvi, kulturális, és szakmai fogásokat. A független kutatási témák mellett, a csoport szoros szakmai együttműködést tervez a Kémiai és Környezettudományi, Vegyészmérnöki és Anyagszerkezeti Doktori Iskolák műhelyeivel.
Az intelligens anyagok fejlesztésétől a rosszindulatú daganatos betegek túlélési esélyeinek előrejelzésén át a középkori európai Magyarország-kép meghatározásáig igen változatos azon fiatal tudósok kutatási területeinek köre, akik 2014-ben alapíthatnak önálló kutatócsoportot a Magyar Tudományos Akadémia kiválósági programjának támogatásával. Az immár hatodik éve meghirdetett Lendület–pályázat 18 idei nyertese közül többen is külföldről térnek haza, hogy világszínvonalú eredményeket ígérő tudományos munkájukat Magyarországon folytassák.
A Pálinkás József elnök által 2009-ben elindított Lendület program célja, hogy egyedülálló kutatási lehetőséget kínálva itthon tartsa, illetve hazahívja a legkiválóbb fiatal kutatókat. Az elmúlt hat esztendőben külföldön is elismert és követendő modellként emlegetett kutatásfinanszírozási program hozzájárult a hazai tudomány intézményi kultúrájának megújításához és az egész magyar tudományos élet felpezsdítéséhez.
"A kiemelkedően eredményes kutatók hazatérésének, illetve itthon maradásának elősegítése mellett a Lendület azért is fontos, mert általa láthatóbbá válik, hogy Magyarországon is világszínvonalú kutatás folyik" – méltatta a program jelentőségét a Magyar Tudományos Akadémia Székházában tartott sajtónyilvános eredményhirdetésen Lovász László. Az Akadémia elnöke az idei nyertesek, az őket kutatócsoportjaikkal együtt befogadó akadémiai központok, intézetek és egyetemek vezetői és képviselői, valamint a korábbi nyertesek, érdeklődők és családtagok részvételével tartott eseményt egy olyan seregszemlének nevezte, amely megmutatja, hogy a magyar tudomány nem csupán volt, hanem lesz is. Lovász László kiemelte: a Lendület további sikere szempontjából kulcsfontosságú, hogy megmaradjanak eddigi eredményességének garanciái, a szigorú monitoring, a program társadalmi hasznosságát hangsúlyozó kommunikáció, valamint a fenntarthatóság feltételei.
Újabb 800 millió forint a kiválósági programra
A 2009-ben 213 millió forinttal elindított Lendület programra 2013-ban már 2 milliárd 890 ezer forint jutott, az elmúlt évig 79 kutatócsoport kapta meg a kivételes lehetőséget. A program eredményességét mutatja, hogy az elsők közül három kutatócsoportot már véglegesítettek a befogadó akadémiai intézményekben. Az új Lendület-kutatócsoportok támogatására 2014-ben 800 millió forint áll rendelkezésre. Ebből az összegből 18 további fiatal kutató alakíthat önálló kutatócsoportot az MTA kutatóintézeteiben és az egyetemeken. Velük együtt az Akadémia összesen 97 világszínvonalú eredményeket ígérő hazai kutatócsoport létrejöttéhez és működéséhez járult hozzá.
A következő lépés az ERC-pályázat
A 2014-es pályázati felhívásra két kategóriában – önálló kutatói pályát kezdők, illetve sikeres önálló kutatói pályát folytatók – pályázhattak. Az önálló kutatói pályát kezdők számára kiírt programra olyan 38 év alatti, kiemelkedő és folyamatosan növekvő teljesítményt mutató ígéretes fiatal kutatók jelentkezhettek, akik vállalták, hogy a Lendület program keretében végzett kutatásaik során vagy annak befejezésekor pályáznak az Európai Kutatási Tanács (ERC) "Starting" vagy "Consolidator" kategóriájában. A sikeres önálló kutatói pályát folytatók kategóriájában pedig azok a 35-45 év közötti, nemzetközileg is elismert, tartósan kiemelkedő és növekvő teljesítményű vezető kutatók indulhattak a támogatás elnyeréséért, akik vállalták, hogy a Lendület program keretében végzett kutatásaik során vagy annak befejezésekor pályáznak az Európai Kutatási Tanács (ERC) "Consolidator" vagy "Advanced" kategóriájában.
Szigorú és következetes elbírálás
A beérkezett 82 pályázatot szigorú szempontok alapján két szakaszban értékelték. A formailag érvényes pályázatokról legalább három, az MTA elnöke által felkért szakember készített anonim bírálatot. A bírálók szövegesen értékelték és megadott szempontok szerint pontozták a beadott pályázatokat. A szöveges értékelésben a bírálónak egyértelműen nyilatkoznia kellett arról, hogy támogatásra javasolja-e a pályázatot, és reálisnak tartja-e a kért támogatási összeget.
A nyertes pályázók eredményeit és támogatásuk feltételeit az ötéves program ideje alatt is folyamatosan, szigorú és következetes szempontrendszer alapján értékelik. Ennek eredményeként kapják meg a kutatócsoportok a "kiváló", "jó" és "megfelelő" minősítést. Az értékelés alapján dönthető el, hogy az akadémiai kutatóintézet-hálózatban működő Lendület-kutatócsoportok számára biztosított akadémiai forrás beépül-e a befogadó intézmény költségvetésébe, és ha igen, milyen mértékben. Attól, aki az értékelés alapján nem éri el a "megfelelő" minősítést, az MTA megvonja a támogatást. Az egyetemeken az ötödik év végén a Lendület-kutatócsoport akadémiai támogatása az értékeléstől függetlenül megszűnik.
Három nő és egy harminc év alatti kutató is a nyertesek között
A Magyar Tudományos Akadémia 18 új lendületes kutatóinak mindegyike tudományterületének rangos külföldi és hazai szellemi műhelyeiben gyarapította tudását. Közülük nyolcan most térnek haza: négyen az Amerikai Egyesült Államokból, ketten Németországból, egy-egy fiatal kiválóság pedig Hollandiából, illetve Ausztriából. A Lendület nemzetközi vonzerejét jelzi, hogy a nyertes pályázók között egy olaszországi születésű asztrofizikus is van, aki Ausztráliából érkezik hazánkba. Az idei nyertesek között három hölgy található, így a lendületes kutatónők száma velük együtt kilencre emelkedik. Ez évben a befogadó intézmények arányában egyensúly mutatkozik, hiszen mind az akadémiai, mind az egyetemi oldalról kilenc-kilenc kutatócsoport kezdheti meg működését.
A két legfiatalabb új lendületes kutatócsoport-vezető még nincsen harmincéves. A győztes pályázók közül a legtöbben – öten – fizikusok, azon belül ketten asztrofizikával foglalkoznak. Négy kutatóorvos, négy biológus és két kémikus is nyert az idei pályázaton. A természettudósok mellett két bölcsész – egy irodalomtörténész és egy történész – is a program támogatásával folytathatja kutatásait, a társadalomtudományokat pedig egy fiatal jogtudós képviseli.
(Forrás: mta.hu)